Title: I
Author: xxx
Last saved by: adina

ACADEMIA ROMÂNĂ
INSTITUTUL DE LINGVISTICĂ „IORGU IORDAN – AL. ROSETTI”

Raport de consultanţă privind calitatea limbii române folosite în audiovizual

REZULTATELE MONITORIZĂRII POSTURILOR DE RADIO ŞI TELEVIZIUNE
în perioada 20 mai − 20 iunie 2009

	În perioada 20 mai−20 iunie 2009, au fost monitorizate (de către echipa alcătuită din Blanca Croitor, Andreea Dinică, Adina Dragomirescu, Ana-Maria Mihail, Carmen Mîrzea Vasile, Isabela Nedelcu, Alexandru Nicolae, Irina Nicula, coordonatori Marina Rădulescu-Sala şi Rodica Zafiu) 4 posturi de radio (Radio România Actualităţi, Radio România Cultural, Radio Guerrilla şi Radio Europa FM) şi 12 posturi de televiziune (Antena 1, Antena 3, B1 TV, Kanal D, N24, OTV, Prima TV, Pro TV, Realitatea TV, TVR 1, TVR 2, TVR Cultural). Alegerea acestora s-a făcut în funcţie de mai mulţi factori: audienţă, acoperire naţională, pondere a emisiunilor informative şi de dezbatere, asumarea unui rol cultural şi educativ. 
	S-au efectuat 300 de ore de monitorizare, urmărindu-se, de obicei, transmisiunile de la ore de vârf, în special emisiunile de ştiri şi dezbateri. Au fost monitorizate sub aspect lingvistic doar intervenţiile verbale şi mesajele scrise (titrări, crawluri) pentru care îşi asumă responsabilitatea redactorii şi colaboratorii posturilor respective, nu şi secvenţele verbale aparţinând invitaţilor în studio.
	Având în vedere faptul că nu toate observaţiile lingvistice se plasează la acelaşi nivel într-o ierarhie a abaterilor de la corectitudinea limbii, am păstrat principiul din perioadele precedente, separând erorile elementare, clare, indiscutabile, care pot fi verificate cu uşurinţă cu ajutorul instrumentelor normative existente (DOOM, gramatici), de cele mai puţin evidente, mai puţin importante sau de cele în cazul cărora sunt posibile controverse (şi chiar oscilaţii ale normelor) de tipul: variante neliterare, variante care, deşi nu sunt acceptate de DOOM, sunt înregistrate în DEX, bâlbâieli, repetiţii, cacofonii, clişee, stridenţe de registru stilistic. Astfel, am disociat rezultatele monitorizării în tabelele de erori pentru fiecare post monitorizat (însoţite, ca şi până acum, de indicarea formei corecte) şi o listă de recomandări (la fel de importante, din punctul nostru de vedere, dar mai greu încadrabile într-o regulă explicită).
	 Vom insista, ca de obicei, asupra erorilor elementare, unanim recunoscute ca atare de specialişti şi considerate semne ale lipsei de educaţie şi de cultură; lista lor completă este cuprinsă în tabelele anexate Raportului.

I. Grafie, punctuaţie, ortoepie

1.	Grafie

1.1. Cele mai numeroase abateri din acest domeniu continuă să fie neglijenţele de (tehno)redactare de pe crawluri, din titluri şi din alte texte afişate pe ecran (reproducem în raport câteva greşeli; toate greşelile înregistrate în orele monitorizate sunt reproduse în tabelele de monitorizare).
1.1.1. Greşelile de literă sunt foarte numeroase: „catastofale” (Kanal D, 23.V) − corect: catastrofale, „strasant” (Kanal D, 25.V) − corect: stresant; „actvitate, motvatia” (OTV, 29.V) − corect: activitate, motivaţia; „sa adapateze programa” (OTV, 14.VI) − corect: să adapteze programa; „narcitice” (TVR 2, 4.VI) − corect: narcotice; „itaiană” (TVR 2, 19.VI) − corect: italiană; „descoprită” (Antena 1, 26.V) − corect: descoperită; „mondila” (N24, 1.VI) − corect: mondială.
	1.1.2. Din aceeaşi categorie mai fac parte:
(a) formele gramaticale nepotrivite în context, rezultate, foarte probabil, din modificări succesive ale textului, neurmate de o corectare atentă: „beneficiază de credit numai IMM-urilor unde femeile deţin” (OTV, 13.VI) − corect: IMM-urile; „informează site‑ului oficial al trupei” (B1 TV, 29.V) − corect: site-ul;
(b) lipsa unor cuvinte: „Un avion al companiei TAROM pe ruta Cluj-Napoca − Bucureşti avut probleme tehnice” (Realitatea TV, 24.V) − corect: a avut;
(c) apariţia unor cuvinte în plus: − repetarea unor cuvinte „nu au au fost” (OTV, 28.V); „Dobanda este este fixa” (OTV, 14.VI);
(d) texte neterminate: „Unii  bancheri spun că această garantare a programului ar putea duce la reduceri ale” (Antena 1, 26.V);
(e) greşeli generate de economia de spaţiu: „nasul cel nou operat a 4 oară (OTV, 25.V)” − corect: nasul cel nou, operat a 4-a oară.
1.1.3. Continuă să apară, pe unele posturi consecvent − OTV, TVR Cultural, Kanal D, Prima TV, N24 −, pe alte posturi, accidental, texte redactate, pe de o parte, fără semnele diacritice specifice limbii române, pe de altă parte, fără diacritice specifice unor limbi străine: „antrenor Standard Liege” (Prima TV, 3.VI) − corect: Liège; „Boloni” (N24, 22.V, 26.V) − corect: Bölöni.
	1.1.4. Şi abrevierea greşită sau netransparentă este tot un semn de neglijenţă: „gral. de armată” (TVR Cultural, 28.V) − corect: g-ral; „Sgt. Maj.” (Antena 1, 21.V) − corect: serg.-maj.; „Lider PSD Cam. Dep.” (Prima TV, 15.VI) − corect: Camera Deputaţilor; „PT” (OTV, 28.V; Prima TV, 21.V) − corect: pentru; „secretarul BP al Camerei Deputaţilor” (Antena 3, 16.VI) − corect: Biroul Permanent.
1.2. Greşelile elementare privind scrierea cu unul, doi sau trei „i” continuă să apară, din neştiinţă sau din neglijenţă: „nu există transmitere a bolii la nivelul comunităţi” (TVR 1, 12.VI) − corect: comunităţii; „preşedinte al Consiliului de Miniştrii” (Antena 3, 14.VI) − corect : Miniştri; „nu poţi fii mai bună” (Antena 3, 21.V) − corect: fi.
1.3. Greşeli privind folosirea cratimei apar în mai multe tipuri de contexte.
(a) Cratima lipseşte din structura substantivelor compuse − nume de profesii/ocupaţii/grade sau alte tipuri de substantive compuse: „prim ministru” (OTV, 8.VI; TVR 2, 28.V; Pro TV, 20.V; N24, 12.VI; TVR 1, 28.V, 2.VI) − corect: prim-ministru; „Prim ministrul României” (TVR 2, 20.V; 21.V) − corect: prim-ministrul; „Preşedintele american şi prima doamnă” (Antena 1, 1.VI) − corect: prima-doamnă; „Agent şef” (Pro TV, 31.V) − corect: agent-şef; „redactor şef” (TVR 2, 11.VI; Realitatea TV, 21.V) − corect: redactor-şef; „inspector şef” (Antena 1, 26.V; Kanal D, 2.VI; OTV, 24.V; TVR 2, 20.V, 25.V; Pro TV, 25.V, 28.V; Realitatea TV, 25.V, 26.V) − corect: inspector-şef; „Subofiţer şef” (Kanal D, 4.VI) − corect: subofiţer-şef; „Arhitect şef” (TVR 2, 20.V; Pro TV, 20.V) − corect: arhitect-şef; „comisar şef” (TVR 2, 25.V, 3.VI, 18.VI; Pro TV, 24.VI; TVR 1, 20.VI; Antena 3, 29.V) − corect: comisar-şef; „economist şef” (Pro TV, 25.V; N24, 21.V) − corect: economist-şef; „farmacist şef” (N24, 21.V) − corect: farmacist-şef; „o aducere aminte” (Antena 1, 24.V) − corect: aducere-aminte; „Soia şi floarea soarelui” (TVR 2, 20.V) − corect: floarea-soarelui; „Liberalii nu semnează procesul verbal al Biroului Electoral Central” (TVR 2, 10.VI); „procesul verbal care consemnează” (Antena 3, 11.VI) − corect: procesul-verbal; „Români problemă” (Prima TV, 12.VI) − corect: români-problemă; „au fost înregistrate temperaturi record” (TVR 2, 26.V) − corect: temperaturi-record; „Omul păianjen” (TVR 2, 2.VI) − corect: omul-păianjen; „Termen limită la subvenţii” (TVR 1, 26.VI) − corect: termen-limită. Cratima lipseşte şi în cazul abrevierii substantivelor nume de profesii/ocupaţii/grade (vezi numeroasele înregistrări din tabelele pentru fiecare post). 
 	(b) Toponimele apar, în numeroase situaţii, fără cratimă: „Un bărbat din Baia Mare l-a dat în judecată pe şeful statului” (TVR 2, 20.V) − corect: Baia-Mare; „care leagă Odorheiul de Miercurea Ciuc” (Antena 1, 30.V) − corect: Miercurea-Ciuc; „Târgu Mureş” (Realitatea TV, 27.V) − corect: Târgu-Mureş; au participat la Alba Iulia (Realitatea TV, 29.V) − corect: Alba-Iulia.
	(c) Cratima lipseşte şi din structura unor adverbe compuse: „azi noapte” (Kanal D, 23.V) − corect: azi-noapte; „azi dimineaţă (TVR 2, 28.V, 1.VI, 2.VI; Antena 1, 27.V; Antena 3, 21.V) − corect: azi-dimineaţă; „mâine dimineaţă” (TVR 2, 2.VI, 11.VI) − corect: mâine-dimineaţă; „ieri seară” (TVR 2, 3.VI) − corect: ieri-dimineaţă.
	(d) Cratima lipseşte din structura unor adjective compuse: „prospecţii roş albastre” (N24, 9.VI) − corect: roş-albastre; „să recunoască aşa numitul parteneriat civil” (Pro TV, 23.V) − corect: aşa-numitul; „Marca sud americană” (N24, 11.VI) − corect: sud-americană.
	(e) Am înregistrat şi folosirea greşită a cratimei (sau lipsa acesteia) pentru a lega prefixele/prefixoidele de cuvântul-bază: „Urmează un mega scandal” (Kanal D, 8.VI) − corect: megascandal; „pro-europenismului” (OTV, 15.VI) − corect: proeuropenismului; „extra-decibeli” (Prima TV, 6.VI) − corect: extradecibeli; „alianţa anti-siriană” (TVR 2, 8.VI) − corect: antisiriană; „Vrea să fie co-prezentator” (Antena 1, 26.V) − corect: coprezentator; „Permis de port-armă” (Antena 1, 28.V) − corect: portarmă. 
	(f) Folosirea greşită a cratimei pentru a lega articolul hotărât sau gruparea desinenţă + articol de unele substantive comune sau proprii (în neconformitate cu DOOM^2) este destul de frecventă: „în timp ce tir‑ul s-a rupt în două” (Antena 3, 31.V) − corect: tirul; „şoferul tir-ului” (Antena 1, 21.V; Antena 3, 1.VI) − corect: tirului; „webcam-ul” (Kanal D, 26.V) − corect: webcamul; „summit-ul” (OTV, 27.V, 28.V; Realitatea TV, 23.V) − corect: summitul; „showbiz-ul britanic” (N24, 22.V) − corect: showbizul; „a trimis în mai multe rânduri e-mail-uri” (Antena 3, 21.V) − corect: e‑mailuri; „Bac-ul, în pericol” (Antena 3, 17.VI) − corect: bacul; „Washington-ul” (OTV, 9.VI) − corect: Washingtonul; „Habsburg a redeschis Bran-ul” (Antena 3, 1.VI) − corect: Branul. Apare însă şi situaţia opusă, când articolul trebuie ataşat de cuvânt prin cratimă, ca urmare a finalei consonantice nespecifice limbii române, dar a fost scris legat:„showul care va deschide seria celor 50 de concerte” (Antena 1, 21.V) − corect: show-ul.
	(g) Lipsa sau apariţia greşită a cratimei în scrierea unor neologisme: „Adresa de email”(Kanal D, 20.V, 25.V) − corect: e-mail; „Week-end printre cai” (Kanal D, 23.V; OTV, 13.VI); „Sunt pline de turişti în week-end” (Prima TV, 15.VI); „Vizite de week-end” (TVR 2, 30.V); „în acest week-end” (Antena 3, 1.VI) − corect: weekend.
	(h) Apariţia nejustificată a cratimei între cuvinte autonome: „în extremul-orient rus” (Realitatea TV, 23.V).
1.4. Unele greşeli, puţin numeroase, privesc nerespectarea normelor ortografice în vigoare (DOOM^2) − folosirea lui „î”, în loc de „â”: „Iancu i-a cîntat aria finală” (Prima TV, 1.VI) − corect: cântat; „cît ai clipi” (N24, 1.VI) − corect: cât; scrierea lui niciun şi nicio: „Nici un indiciu precis” (Kanal D, 2.VI) − corect: niciun; „nu există nici o limită asupra valorii” (B1 TV, 27.V); „Nici o zi fără viol” (Kanal D, 15.VI) − corect: nicio.
1.5. Greşelile privind iniţiala majusculă a unor nume de instituţii (mai ales de ministere) sau a altor tipuri de nume proprii au o frecvenţă ridicată (în unele dintre exemplele indicate aici se regăsesc şi, pe de o parte, neglijenţe de tehnoredactare, pe de altă parte, lipsa diacriticelor): „raportului comisiei europne” (OTV, 9.VI) − corect: Comisiei Europene; „fost ministru al muncii” (Prima TV, 26.V) − corect: al Muncii; „ministrul administraţiei şi internelor” (Prima TV, 12.VI) − corect: Administraţiei şi Internelor; „ministrul finanţelor” (Pro TV, 20.V, 28.V) − corect: Finanţelor; „ministrul Transporturilor şi infrastructurii” (N24, 21.V) − corect: şi Infrastructurii; „Ministrul sanatatii” (N24, 12.VI; 16.VI) − corect: Sănătăţii; „în rezervaţia tinovul Mahos a înflorit...” (TVR 1, 14.VI) − corect: Tinovul; „Ministul mediului” (Antena 3, 31.V) − corect: Mediului.
1.6. Accidental, am înregistrat segmentarea greşită a unor secvenţe (cauza fiind omofonia cu alte elemente/sintagme): „N-am văzut demult aşa ceva... asemenea crăpături” (Pro TV, 20.V); „Cam demult, sunt probleme cu apa” (Pro TV, 29.V) − corect: de mult; „şi-a pierdut şi toate economiile o dată cu salteaua” (Pro TV, 11.VI) − corect: odată cu; „O dată intrat în muzeu, a avut un schimb de focuri cu un paznic” (Pro TV, 11.VI) − corect: odată; „deasemenea” (Antena 1, 15.VI) − corect: de asemenea.
1.7. Un alt tip de greşeală priveşte scrierea unor cuvinte, cele mai multe neologice: „e sexi” (Prima TV, 29.V); „Sexi Brăileanca îl demască pe Ogică” (Kanal D, 8.VI) − corect: sexy/Sexy; „bistro” (TVR 2, 8.VI) − corect: bistrou; „tenismanul spaniol” (OTV, 29.V) − corect: tenismenul; „Bursa de la Tokyo” (OTV, 25.V) − corect: Tokio; „Drăgulescu reloded” (Prima TV, 6.VI) − corect: reloaded; „Agheazma era... soluţie toxică” (N24, 15.VI) − corect: agheasma.

2. Punctuaţie

2.1. Dintre greşelile care privesc domeniul punctuaţiei, erorile constatate în utilizarea virgulei sunt cele mai numeroase.
2.1.1. Virgula lipseşte în următoarele contexte:
(a) în situaţia elipsei verbului: „La telefon Mihaela din Bucureşti” (TVR 1, 22.V); „Piedone pieton” (TVR 2, 25.V); „Biserica scientologică din Franţa acuzată de fraudă” (TVR 2, 25.V); „Conducătorii de mopede sancţionaţi de poliţie” (TVR 2, 03.VI); „Sute de copaci au căzut aseară în capitală, 57 de maşini au fost distruse şi 6 imobile avariate” (TVR 2, 03.VI); „Vlas după gratii” (N 24, 11.VI); „Bucureştiul împânzit cu catacombe şi tunele secrete” (OTV, 09.VI); „Vizita la medicul specialist ar putea costa din toamnă 10 lei, iar 7 zile de internare 100 lei” (Realitatea TV, 26.V); 
(b) înainte de conjuncţiile coordonatoare adversative (dar, iar, însă, ci): „Ajunsă la hotel, lucrurile s-au agravat iar Susan a fost luată cu ambulanţa” (Antena 1, 01.VI); „Au fost găsite resturile unui avion însă nu e confirmat” (Antena 1, 02.VI); „Incendiul nu a fost extins la clădirile din apropiere dar focul...” (Antena 1, 02.VI); „În Timişoara, mai mulţi copaci au fost culcaţi la pământ iar acoperişul unei case a fost smuls” (Antena 1, 11.VI); „Lucrez de 30 de ani la urgenţă dar n-am mai văzut niciodată asemenea tragedie” (Pro TV, 28.V); „Se vede că a îmbătrânit dar stângul îl mai ţine” (Pro TV, 14.VI); „era la facultate iar arma nu este al lui” (Realitatea TV, 20.V); „Drumul a fost lăţit însă stâlpul nu a mai fost mutat” (Realitatea TV, 21.V); „Neatenţi dar norocoşi” (Prima TV, 11.VI); „Unghiile nu sunt date cu ojă ci cu hena” (Kanal D, 04.VI); 
(c) pentru a separa două propoziţii principale juxtapuse: „Nu, stau aici poate iese” (Pro TV, 11.VI); „Nu, nu ştiam e o noutate” (Pro TV, 14.VI); 
(d) pentru a izola o apoziţie sau o structură apozitivă extinsă de restul enunţului: „Patronul Universităţii Craiova, Adrian Mititelu şi gărzile sale de corp au împărţit pumni” (TVR 1, 20.VI); „Patronul clubului Rapid, George Copos a fost prins de radare” (TVR 1, 20.VI); „Un sergent din Buzău, fost prizonier în Siberia a fost sărbătorit” (TVR 2, 21.V); „Cele mai bune editoriale din întreaga lume inclusiv din România vor fi citite în toate limbile UE” (TVR 2, 25.V); „Ligia Voinea fosta iubită a lui Cioacă” (OTV, 08.VI); „pugilistul Ion Ionuţ, alias JoJo ocupă locul” (OTV, 13.VI); „Primarul Poteraş „secretară” la firmele soţiei” (OTV, 13.VI); „Este titlul festivalului de satiră şi umor din Bulgaria unde artiştii fac haz de necazul crizei economice” (TVR 2, 20.V); 
(e) pentru a separa un vocativ sau o interjecţie de restul enunţului: „Ce faci barosane?” (Antena 1, 03.VI); „A murit bre?” (Antena 1, 08.VI); „Întoarce-te pe burtă prietene!” (Antena 1, 15.VI); „Băi luaţi-l p-ăla!” (Antena 1, 19.VI); „Bravo puiuţ mic, să vezi...” (Pro TV, 24.V); „Ole, ole, mulţumim Rapidule!” (Pro TV, 24.V); „Hai Stelică!” (Pro TV, 04.VI); „Uite mă viitorul Stelei” (Prima TV, 31.V);  „Hai măi băiete!” (Prima TV, 01.VI); „Şi te-ai dus dulce minune...” (Prima TV, 09.VI); „Mulţumesc România, că mi-ai dat un asemenea jucător!” (Kanal D, 05.VI);
(f) pentru a separa secvenţe circumstanţiale (uneori antepuse): „după faptă şi răsplată” (N24, 15.VI); „Eu i-am blocat pe toţi că altfel cădeam acolo” (Pro TV, 24.V); „în lume la fiecare şase minute moare o femeie” (OTV, 09.VI); „Îţi dau un leu că sunt din România!” (Realitatea TV, 20.V); 
(g) între cei doi membri ai perechii coordonatoare corelative: „Pentru tratamentul schizofreniei există atât medicamente scumpe cât şi ieftine” (Antena 1, 12.VI);  „şi violată şi muşcată” (N24, 16.VI); 
	2.1.2. Virgula apare, incorect, în următoarele situaţii: 
(a) între subiect şi predicat sau între subiectivă şi regenta ei: „să joci bine, să ai rezultate, e ceva incredibil” (TVR 2, 20.V); „Poliţiştii care nu au drept să protesteze, se strâng cu toţii aici” (Pro TV, 20.V); „Ce a fost mai greu, a trecut” (Pro TV, 21.V); „Constituirea societăţii mixte Romgaz-Gazprom, creează inclusiv posibilitatea unei colaborări directe” (Pro TV, 21.V); „Anual, aproape două milioane de metri cubi de apă, ajung în Ungaria” (Realitatea TV, 20.V); „Şcoala, rămâne şcoală!” (Prima TV, 15.VI); 
(b) între verb şi complemente: „ar viza în C.E., agricultura” (N24, 09. VI); „rata anuală coborând, la 0,049%” (OTV, 10.VI); „Dulgheru a învins-o în optimi, pe a cincea favorită, italianca Sara Errani, în două seturi, cu 6-3, 6-4” (B1 TV, 12.V); „Timişorenii se tem să mai treacă prin dreptul clădirilor istorice degradate, de trecerea anilor” (TVR 2, 21.V).
2.2. Semnul exclamării lipseşte în câteva contexte – exclamative sau imperative – în care ar fi fost obligatoriu: „Ce le mai place viteza” (Prima TV, 08.VI) – corect: „Ce le mai place viteza!”; „Stop la transferuri” (Prima TV, 15.VI) – corect:  „Stop la transferuri!”; 
În unele situaţii, lipseşte semnul întrebării: „Unde e înghesuiala de altădată” (Antena 1, 19.VI);  
2.3. Relativ frecventă este absenţa ghilimelelor sau a italicelor: „Prima casă începe în iulie” (TVR 1, 31.V); „prezentator Tema Zilei” (TVR 1, 31.V); – corect: prezentator al emisiunii „Tema zilei”/Tema zilei.
Am remarcat, de asemenea, absenţa ghilimelelor româneşti: "intelectualii lui Băsescu" (B1 TV, 03.VI, 21.59); "rabla" se extinde (B1 TV, 04.VI, 12.02); "strict secret" pe internet (B1 TV, 4.VI, 12.18) – corect: [„”].
2.4. Am întâlnit şi situaţii în care abrevierea nu este urmată de punct: „jud Dolj” (Kanal D, 7.VI), Jud Suceava (Kanal D, 24.V) − corect: jud.

	3. Ortoepie

3.1. Semnalăm, în primul rând, frecvenţa rostirii greşite a literei x: „le-au luat în custodie mai [ecsact]” (Kanal D, 15.VI); „Mai [ecsact]” (Prima TV, 4.VI); „mai [ecsact]” (Realitatea TV, 20.V) − corect: [egzact]; „Vor [ecsista] anul acesta” (TVR 2, 20.V); „Concurenţa practic nu mai [ecsistă]” (TVR 2, 2.VI) „[ecsistă]” (N24, 25.V) − corect: [egzista], [egzistă]; „Personalului [aucsiliar]” (TVR 2, 20.V) − corect: [augzliar]; „O [ecsecuţie] plasată” (TVR 2, 25.V) − corect: [egzecuţie]; „Nici n-au acest [ecserciţiu]” (TVR 2, 2.VI) − [egzerciţiu]; „întrerupere a [ecsecutării] pedepsei”; „[ecsecutarea] pedepsei” (N24, 21.V) − corect: [egzecutării]/[egzecutare]; „spre [ecsemplu]” (N24, 21.V; Realitatea TV, 25.V); „Totul trebuie să înceapă de la [ecsemplul] personal” (TVR 2, 2.VI) − corect: [egzemplu(l)]; „din cauza [inecsactităţilor] la [ecsamene]” (N24, 9.VI) − corect: [inegzactităţilor], [egzamene]; „un [ecsamen] dur” (TVR 1, 24.VI); „[ecsamene]” (N24, 25.V); „totul a început cu [ecsamenul] la” (Antena 3, 21.V); „nu s-a prezentat la niciun [ecsamen]” (Antena 1, 3.VI) − corect: [egzamen]; „o sută de [ecsemplare]” (TVR 1, 2.VI) − corect: [egzemplare]; „[ecsecutivul] va lua miercuri o decizie” (Antena 3, 1.VI) − corect: [egzecutivul]; „poliţiştii care nu [esclud]” (N24, 28.V) − corect: [ecsclud].
	3.2. Frecventă este şi pronunţarea greşită a unor numerale cardinale sau ordinale: „şaptisprezece ani” (Radio România Cultural, 31.V); „şaptisprezece ţări” (Kanal D, 2.VI); „o sută şaptisprezece locuri” (N24, 25.V); „şaptisprezece mii cinci sute cincizeci de soldaţi” (B1 TV, 28.V); „o sută şaptisprezece oameni” (B1 TV, 4.VI) − corect: şaptesprezece; „la ora optâsprezece treizeci” (Radio România Cultural, 4.VI); „la începutul secolului al optisprezecelea” (TVR Cultural, 22,VI); „puştoaice până în optisprezece ani” (Kanal D, 4.VI); „treisprezece succese în optâsprezece curse” (Kanal D, 8.VI); „circa de optisprezece ani n-am băut o bere” (Kanal D, 8.VI); „optisprezece mii de autovehicule” (B1 TV, 4.VI); „optisprezece” (Realitatea TV, 6.VI) − corect: optsprezece/optsprezecelea; „grecul [...] a sosit al optelea”; al optălea (N24, 22.V) (TVR 2, 11.VI) − corect: optulea.
	3.3. Frecvent, am înregistrat rostirea greşită a unor cuvinte:
 	(a) împrumuturi neologice şi cuvinte mai vechi din limbă: „Echipa Naţională de [ruibi]” (Radio România Actualităţi, 20.VI); „O singură repriză la [raibi]” (TVR 2, 17.VI); „la [ruibi]” (Antena 3, 31.V) − corect: [ragbi]; „hackerii” [hacării]” (B1 TV, 27.V) − corect: [hecării]; „în [marşalier]” (Prima TV, 13.VI) − corect: [marşarier]; „[benoclu]” (Radio Guerrilla, 18.VI) − corect: binoclu; „[genoflexiuni]” (Pro TV, 28.V) − corect: [genuflexiuni]; „[şpreiuri]” (B1 TV, 24.V) − corect: [spreiuri]-retuş; „Analiştii imobiliari sunt reticienţi” (Prima TV, 6.VI) − corect: reticenţi; „salar, salarul” (TVR Cultural, 2.VI) − corect: salariu(l); „trebuie să te întorci la servici” (Prima TV, 23.V); „şi-au găsit [servici]” (Antena 3, 27.V) − corect: serviciu; „avem peste tot [farseori]”(B1 TV, 27.V) − corect: [farsori]; „[trimetea] utilajul ăla luni” (OTV, 24.V) − corect: [trimitea]; „[hărtie]” (OTV, 9.VI) − corect: [hârtie]; „[ştatele] de plată” (N24, 26.V); „europarlamentarii cu [ştate] vechi” (TVR 1, 2.VI) − corect: [state(le)]; „[duminecă... dumineca...]” (TVR 1, 19.VI) − corect: [duminica]; [caserie] (N24, 29.V) − corect: [casierie]; (pronunţii specifice zonei Bucureştiului) „copii de care ea să aibă [grije]” (Kanal D, 15.VI) − corect: [grijă].
	(b) nume proprii, româneşti şi străine: „a spus [biden]” − corect: [baidăn] (vicepreşedintele american Joe Biden); „Bruxelles [brucsel]” (Europa FM, 1.VI) − corect: [briusel]; „New [nu] York” (TVR Cultural, 2.VI) − corect: [niu]; „la fel e la Cioacă cu Peugeot [peùjo]” (OTV, 8.VI) − corect: [pejo]; „[Onişifor] Ghibu, Max [Bleşer]” (N24, 31.V) − corect: [Onisifor], [Bleher]; „Guy [ghi] (Ritchie)” (TVR 1, 12.VI) − corect: [gai]; „(Rio de) Janeiro [haneiro]” (TVR 1, 13.VI) − corect: [janeiro]; „iar Irish [iriş]  Times...) (TVR 1, 18.VI) − corect: [airiş].
	(c) pronunţarea hipercorectă, fără preiotare, a formelor verbului a fi şi a pronumelui personal care încep cu e: „[el]” (Europa FM, 25.V; TVR Cultural, 28.VI); „au tras cu o armă în [el]” (Antena 3, 17.VI) − corect: [iel]; „peste două milioane erau [erau] alcoolici” (Europa FM, 27.V) − corect: [ierau]; „pentru mine, [ele] şi [ei] sunt acei” (OTV, 14.VI) „ale [ei]” (Realitatea TV, 10.VI) − corect: [iele, iei]; „Tendinţa [este] de a merge pe...; Cum [era] până acum” (Prima TV, 6.VI); „starea de sănătate [este] bună” (N24, 28.V) − corect: [ieste, iera]; „[e] o mare bucurie pentru noi” (N24, 12.VI) − corect: [ie].
3.4. Am înregistrat şi o serie de greşeli de accentuare:
(a) a unor substantive: „cel mai romantic stil cubanez: bolero”; „o experienţă personală în stilul bolero” (Radio România Cultural, 11.VI) − corect: bolero; „editori, importatori şi distribuitori de carte” (Radio România Cultural, 5.VI) − corect: editori; „regizorul” (Antena 1, 24.V, 26.V) − corect: regizorul; „pentru un nou scrutin parlamentar” (Radio România Actualităţi, 16.VI); „scrutinul electoral; scrutin” (Realitatea TV, 8.VI); „scrutinul s-a desfăşurat” (TVR 2, 8.VI) − corect: scrutin; „clubul ilustratorilor” (TVR Cultural, 2.VI) − corect: ilustratorilor; „promouri” (Kanal D, 3.VI) − corect: promouri; „seiful plin” (Prima TV, 27.V; Antena 1, 27.V) − corect: seiful; „simbol” (Antena 1, 26.V; N24, 28.V, 1.VI) − corect: simbol; „cu caracter de aversă” (N24, 13.VI); „acronimul provine din limba engleză” (Realitatea TV, 21.V) − corect: acronimul; „butelie” (Antena 1, 2.VI) − corect: butelie; „a făcut înconjurul” (TVR 2, 11.VI) − corect: înconjurul; „Furia naturii” (Prima TV, 3.VI); „Lovesc cu furie” (Prima TV, 9.VI) − corect: furia, furie; „duminică” (Antena 1, 28.V; N24, 31.V) − corect: duminică;
(b) a unor adverbe şi verbe: „în cărţile pentru copii şi nu numai” (Radio România Actualităţi, 2.VI) − corect: numai; „să se termine astăzi numărătoarea paralelă” (Antena 3, 8.VI) − corect: termine;
(c) a unor nume proprii: „Cătălin Grădinariu” (Radio Guerrilla, 3.VI) − corect: Grădinariu; „Panama” (Prima TV, 26.V) − corect: Panama; „Dobrogea” (TVR 2, 17.VI) − corect: Dobrogea.
3.5. De asemenea, am înregistrat şi citiri greşite ale unor cuvinte, înlocuite cu altele ca urmare a asemănării formale: „Ministerul Sănătăţii, Ion Bazac, vede...” (TVR 2, 21.V) − corect: ministrul; „Inspectoratul şcolar general Stela Bodea a declarat că...” (N24, 9.VI) − corect: inspectorul; „ieşind din şcoala blocului” (N24, 21.V) − corect: scara.

II. Gramatică

4. Greşeli privind morfologia

4.1. Forme greşite ale unor verbe
4.1.1. Şi în această perioadă de monitorizare sunt foarte frecvente formele hibride de indicativ imperfect vroiam, vroia, vroiau etc.
– „Vroia Belgia, nu Naţionala” (TVR 2, 20.V) – corect: voia;
– „o componentă pe care vroiam s-o dau la sfârşitul emisiunii” (Antena 3, 21.V) – corect: voiam;
– „vroiam să vă întreb” (Radio România Actualităţi, 22.V) – corect: voiam;
– „Explică de ce vroia să ajungă preşedinte” (Antena 1, 21.V) – corect: voia;
– „nu vroiau sub nicio formă” (Prima TV, 24.V) – corect: voiau;
– „vroiam doar să mai punctez un lucru” (Europa FM, 27.V) – corect: voiam;
– „de maică-sa vroiam să vă mai întreb” (OTV, 9.VI) – corect: voiam;
– „asta vroiam să ştiu” (TVR 1, 27.V) – corect: voiam;
– „foarte mulţi tineri din mediul rural vroiau să vină la oraş” (TVR Cultural, 22.V) – corect: voiau.
– „Ce vroiam eu să vă întreb” (Kanal D, 3.VI); corect: voiam
4.1.2. O greşeală destul de frecventă este forma de conjunctiv să aibe a verbului a avea; forma corectă este să aibă:
– „să aibe rezultate” (TVR 2, 1.VI);
– „să aibe” o fabrică de armament (TVR 2, 3.VI);
– „Aceştia nu au voie să aibe” (B1 TV, 2.VI);
–„trebuia să aibe loc”(Radio România Cultural, 2.VI).
4.1.3. În paradigma verbului a trebui se foloseşte, uneori, forma de indicativ prezent, persoana a III-a plural, trebuiesc, neacceptată de normă:
– „în condițiile în care copiii trebuiesc supravegheați” (B1 TV, 21.V) – corect: trebuie.
4.1.4. Se observă, în continuare, tendinţa de atragere a verbelor cu infinitivul în ‑ea în clasa verbelor cu infinitivul în -e: verbul a dispărea este folosit ca şi cum ar fi de conjugarea a III-a, *a dispare.
− „Dumneavoastră, dacă v-ar dispare soţia” (OTV, 20.V) – corect: ar dispărea.
Frecventă este accentuarea pe sufix, în loc de radical a verbelor la modul imperativ, 
persoana a II-a plural, când forma verbală este urmată de un clitic pronominal. Această greşeală a fost înregistrată pentru următoarele verbe de conjugarea a III-a: 
– „Spuneţi-mi, ce regiuni...” (TVR 2, 28.V) – corect: spuneţi-mi;
– „Spuneţi-mi dumneavoastră” (TVR 2, 16.VI) – corect: spuneţi-mi;
– „Spuneţi-mi, cine scrie textele?” (Radio România Actualităţi, 20.VI) – corect: spuneţi-mi;
– „Spuneţi-mi, cine scrie textele?” (Antena 1, 1.VI) – corect: spuneţi-mi;
– „permiteţi-mi, ca de obicei, să vă prezint” (Europa FM, 8.VI) – corect: permiteţi-mi;
– „Creşteţi-l, făceţi-l să rodească!” (B1 TV, 5.VI)”– corect: creşteţi-l; faceţi-l;
– „Da, v-aud, doamnă, spuneţi-mi ce-aveţi pă suflet!” (OTV, 20.V) – corect: spuneţi-mi;
– „ia duceţi-vă dumneavoastră” (OTV, 9.VI) – corect: duceţi-vă;
– „Ziceţi-ne şi nouă!” (TVR 1, 30.V) – corect: ziceţi-ne;
– „Ţineţi-vă bine să nu cădeţi de pe scaun” (Kanal D, 15.VI) – corect: ţineţi-vă;
4.1.5. Verbul a (se) succeda, de conjugarea I, este folosit greşit ca şi cum ar fi de conjugarea a III-a, *a se succede:
– „Evenimentele se succed rapid” (B1 TV, 21.V) – corect: se succedă.
4.1.6. Uneori, la indicativ mai-mult-ca-perfect apare desinenţa de persoana a II-a sg. -i, în locul desinenţei -şi, comună perfectului simplu şi mai-mult-ca-perfectului:
– „O perioadă în care prinsesei sfertul de finală” (TVR 2, 1.VI) – corect: prinseseşi;
– „Începusei să creşti” (TVR 2, 1.VI) – corect: începuseşi;
– „De cât timp nu-l mai văzusei? (Pro TV, 15.VI) – corect: văzuseşi.
4.1.7. Forma greşită a unor verbe de conjugarea I (a se surpa) cu  sufixul -ez:
– „locul care pare că se surpează” (Realitatea TV, 22.V) – corect: se surpă;
– „terenul care se surpează” (Realitatea TV, 22.V) – corect: se surpă.
Alteori, se folosesc fără  sufixul -ez verbe care prezintă în conjugare acest sufix:
– „îi căşună pe profesorii din curtea liceului” (Antena 1, 19.VI) – corect: căşunează.
4.1.8. Se remarcă, sporadic, folosirea imperativului negativ nu fă!, în locul formei corecte nu face! Imperativul negativ se formează de la infinitivul verbului, adăugându-se elementul nu:
– „Nu-ţi fă credit!” (B1 TV, 1.VI); 
– „fă ce zice popa, nu fă ce face popa” (Europa FM, 12.VI).

4.2. Forme greşite ale unor substantive
4.2.1. Forme de singular 
Greşelile provin, în unele cazuri, din necunoaşterea genului substantivelor:
–	„Acei pacienţi nu au prezentat nicio simptomă” (B1 TV, 21.V) – corect: niciun
simptom.
       Alteori, greşelile provin din necunoaşterea desinenţei de genitiv-dativ:
– „dar mâna, forma mânei, pare aceeaşi, să nu vă supăraţi pe mine” (OTV, 27.V) – corect: mâinii;
– „sunt adaptaţi cerinţelor pieţii noastre” (B1 TV, 31.V) – corect: pieţei;
– „în domeniul filosofiei şi medicinii aristotelice” (Radio România Cultural, 9.VI) – corect: medicinei;
–„din istoria medicinii” (Radio România Cultural, 9.VI) – corect: medicinei.
Anglicismul mass-media este tratat ca invariabil, forma de nominativ-acuzativ fiind folosită în locul celei de genitiv-dativ, mass-mediei:
 –„reprezintă pentru noi ancheta mass-media o probă...” (OTV, 20.V) – corect: mass-mediei;
– „Interesul media pentru finală” (Realitatea TV, 20.V) – corect: mediei.
4.2.2. Forme de plural
Se manifestă în continuare concurenţa între desinenţele de neutru plural -e şi -uri, cu oscilaţii în ambele sensuri: 
– „Seria ciclonurilor însoţite de ploi” (N24, 25.V) – corect: cicloanelor; 
– „mp3 playeruri” (N24, 25.V) – corect: mp3 playere;
– „în complexele rezidenţiale” (Realitatea TV, 21.V) – corect: complexuri;
– „Are crenele late” (Radio Guerrilla, 1.VI) – corect: creneluri;
– „două acoperişe” (Realitatea TV, 6.VI) – corect: acoperişuri.
Forme greşite de plural apar şi la substantivele de genul feminin:
– „Una dintre elici” (Prima TV, 15.VI) – corect: elice;
– „Duel în loje” (Realitatea TV, 29.V) – corect: loji;
– „să ne asumăm vinele” (Radio Guerrilla, 17.VI) – corect: vinile;
– „A spus mai multe despre practicele de dopaj din ultimii ani” (TVR 2, 30.V) – corect: practicile.
– „atârnaţi de tavanele peşterelor” (Radio România Cultural) – corect: peşterilor.
Substantivul plurale tantum preliminarii este folosit greşit cu forma preliminare; preliminare este forma de feminin plural a adjectivului cu patru forme preliminar – preliminară – preliminari – preliminare.
	– „Alianţa anti-siriană (!) conduce în preliminare” – corect: preliminarii.
4.2.3. În cazul numelor proprii şi al numelor comune de rudenie de genul feminin, se observă, uneori, exprimarea analitică a construcţiilor cazuale de genitiv-dativ. Articolul lui antepus devine marcă de caz pentru nume proprii feminine care pot primi desinenţă:
– „Toate calităţile lu’ maică-sa” (Prima TV, 13.VI) – corect: maică-sii;
– „Ce-i scria lui Veronica Micle?” (B1 TV, 10.VI) – corect: Veronicăi;
– „e şefu’ lu’ Adriana Oprea” (OTV, 9.VI) – corect: Adrianei;
– „a lui Florina Mihăilă” (Kanal D, 8.VI) – corect: a Florinei.
O greşeală aparte se înregistrează la substantivul propriu Galatasaray, considerat ca fiind compus, cu un substantiv feminin pe prima poziţie (Galata + saray).
–„cu rivala Galateisaray” (Radio România Cultural, 5.VI) – corect: lui Galatasaray/Galatasaray-ului.

4.3. Forme greşite ale unor adjective şi adverbe
4.3.1. Adjective
Se observă concurenţa dintre desinenţele de feminin plural -e şi -i, cu oscilaţii în ambele sensuri. Este frecventă forma de feminin plural ultimile; formele corecte ale acestui adjectiv sunt: ultim, ultimă, ultimi (articulat, ultimii), ultime (articulat, ultimele): 
–„ultimile melodii din seara aceasta” (OTV, 25.V);
–„În ultimile săptămâni” (TVR 2, 2.VI);
–„ultimile trenduri” (TVR 1, 11.VI);
–„În ultimile trei sezoane” (Prima TV, 6.VI).
Adjectivul perturbator este variabil cu trei forme. Conform DOOM^2, tiparul de flexiune din care face parte este perturbator (m.sg.) – perturbatoare (f.sg./pl.) – perturbatori (m.pl), nu *perturbatoriu – perturbatorie – perturbatorii, cum e cazul adjectivului obligatoriu – obligatorie – obligatorii. Acesta a fost folosit greşit cu forma de plural perturbatorii.
– „fără fenomene perturbatorii” (PRO TV, 4.VI) – corect: perturbatoare.
4.3.2. Adverbe
O greşeală care persistă la aproape toate posturile este înlocuirea formelor adverbiale maximum şi minimum cu cele ale adjectivelor corespondente, maxim şi minim.
–„care ar trebui să aibă maxim nouă salarii minime” (Pro TV, 20.V);
–„avansul va fi de maxim 5%” (Realitatea TV, 21.V);
–„au maxim zece clase” (TVR 1, 9.VI);
–„În maxim 60 de zile” (TVR 2, 21.V);
– „reducerea fiind de maxim 15%” (Antena 3, 1.VI);
– „peste două luni de zile maxim” (B1 TV, 27.V);
– „care ar trebui să aibă maxim nouă salarii minime” (Pro TV, 20.V);
– „imunizarea a minim 35% din populaţie” (N24, 12.VI).
Forma maxim este folosită greşit şi în locuţiunea adverbială *la maxim, în loc de la maximum:
– „le-am mărit la maxim” vom încerca să profităm la maxim de această ocazie” (OTV, 27.V);
– „vom încerca să profităm la maxim de această ocazie” (Radio România Cultural, 4.VI);
– „Se bucură la maxim de transferul...” (Prima TV, 15.VI).

5. Greşeli privind sintaxa

5.1. Dezacordul 
	Dezacordul reprezintă o greşeală frecventă în domeniul sintaxei. Vom exemplifica mai jos tipurile mai frecvente de dezacord întâlnite la posturile monitorizate în perioada 20 mai–20 iunie 2009.
	5.1.1. Dezacordul între subiect şi predicat
	Dezacordul reprezintă o greşeală relativ frecventă, care are la bază diverse elemente declanşatoare (structura tematică a enunţului, atracţia altui termen) sau neanticiparea mesajului:
	− „se va analiza rezultatele la euroalegeri şi se va stabili o strategie” (Antena 3, 19.VI);
− „îmbinaţia celor două fac din Sorana” (N 24, 9.VI);
	− „Intră bande organizate peste oameni în casă, le ia banii” (Kanal D, 8.VI);
	− „Până acum s-a stabilit doar vârful piramidei, adică cele mai mari salarii din sistemul bugetar, mijlocul şi baza.” (Pro TV, 20.V).	
Unele dezacorduri implică substantive sau structuri mai largi cu sens colectiv, care declanşează un acord după înţeles, la plural (neacceptat de normele gramaticale ale limbii literare):		
	− „Dinamo este ameninţată cu falimentul pentru că nu şi-au plătit lucrările de renovare” (Antena 1, 17.VI);
− „Tot ce înseamnă parte de critică în Londra, în Marea Britanie îl vor ronţăi zdravăn” (TVR 1, 19.VI).
	Realizarea propoziţională a subiectului poate genera probleme de acord. Verbul impersonal cu subiect propoziţional trebuie să fie la singular: 
− „Nu se ştiu care sunt motive acestui atac” (TVR 2, 11.VI).  
	Destul de frecvente sunt dezacordurile care implică pronumele relativ care. Dezacordul se produce fie sub influenţa antecedentului relativului (mai proeminent tematic în enunţ), fie pentru că vorbitorul interpretează greşit antecedentul relativului:
	− „Suntem noi, românii, un popor care ne enervăm repede?” (Realitatea TV, 27.V);
	− „sunteţi persoana cea mai abilitată care ne puteţi spune” (N24, 13.VI);
− „sunteţi un tip care vă pricepeţi” (OTV, 26.V);
− „Dumneavoastră înţeleg că sunteţi o persoană care susţineţi că sunteţi mai înaltă decât Elodia” (OTV, 27.V);
− „sunt şi eu un om normal, care am rate, care plătesc leasing” (OTV, 9.VI); 
	− „eu sunt ăla care tot timpul vreau să mă extrag din sistem” (Radio Guerrilla, 17.VI);
− „sunteţi cel care aţi declarat în nenumărate rânduri” (Europa FM, 11.VI);
− „Numărul de persoane care are o carieră militară” (B1 TV, 29.V);
− „este doar una dintre persoanele care a fost îngropată în pământ” (Antena 1, 22.V).
	5.1.2. Foarte frecvent este şi dezacordul articolului genitival al. De multe ori, acesta este acordat greşit, cu alt termen din frază decât antecedentul său, prin atracţie: 
	− „estimările de durată îndelungată a autorităţilor” (Realitatea TV, 17.VI). 
− „Moaştele Sfinţilor Constantin şi Elena, al lui Dimitrie cel Nou” (Antena 1, 21.V);
	− „procesul de absorbţie al fondurilor europene” (N 24,  8.VI).
	Uneori, al este utilizat invariabil, sub forma a. Prin utilizarea invariabilă se evită acordul (care este destul de dificil când antecendentul este la distanţă mai mare în text), elementul a fiind suficient pentru marcarea cazului genitiv:
	− „tendinţele designului românesc, dar şi a modei din Franţa” (TVR Cultural, 28.V);
	− „Spânzurat cu o sfoară în jurul gâtului şi a organelor sexuale” (Kanal D, 5.VI);
	− „toate aceste intervenţii din ultima perioadă a preşedintelui” (Antena 3, 17.VI);
	− „capacităţile şi resursele scriitorilor, dar şi a ilustratorilor” (Radio România Actualităţi, 2.VI);
	− „din cauza creşterii preţului electricităţii, a gazului şi a uleiului” (Radio România Actualităţi, 26.V);
	− „Pe fondul incertitudinilor economice şi a devalorizării leului” (Prima TV, 6.VI);
	− „Să calce pe urmele Stelei şi a CFR-ului” (Prima TV, 6.VI).

	5.1.3. Dezacordul în caz al adjectivului. La genitiv şi dativ, adjectivul la feminin, singular, are aceeaşi formă ca la plural (ex. cărţii editate de…). Este frecventă folosirea formei de nominativ-acuzativ în locul celei de genitiv-dativ, o tendinţă mai veche în limba română, care nu este specifică doar limbajului jurnalistic. Greşeala afectează adjectivele participiale:
	− „apropiată a tinerei de 28 de ani internată cu gripă” (Realitatea TV, 5.VI);
	− „unei informaţii neconfirmată de Ministerul Afacerilor Externe” (N 24, 1.VI);
	− „potrivit unei surse diplomatice citată de...” (TVR 1, 12.VI);
	− „în jurul uneia dintre ele numită Sudica” (Antena 3, 1.VI);
	− „a tinerei de 28 de ani venită de la New York” (Antena 3, 1.VI);
	−„Potrivit unei declaraţii de presă dată astăzi” (Radio România Actualităţi, 18.VI);
	− „la bordul unei camionete condusă chiar de conaţionalul nostru” (Prima TV, 20.V);
	− „din cauza cererii scăzută de cărbune” (Prima TV, 15.VI);
	−„o campanie de vaccinare împotriva encefalitei transmisă de căpuşă” (TVR 2, 4.VI).
	5.1.4. Alte tipuri de dezacord. Uneori, dezacordul afectează pronumele personal neaccentuat (clitic), care nu se acordă cu substantivul pe care îl dublează (substantiv aflat în poziţia de complement direct sau indirect). Dezacordul apare prin atracţia altui termen din enunţ:
	− „temele grave pe care această piesă o pune” (Realitatea TV, 6.VI);
− „şi-a luat în serios rolul de vedetă, asezonând-o cu rolul de filantrop excentric” (N 24, 9.VI);
	− „Întregul reportaj [...] despre impresarierea Nicoletei Zagura le veţi găsi în următorul număr...” (B1 TV, 24.V).
	Interpretarea greşită a antecedentului în enunţ generează dezacordul şi în exemplul următor (antecedentul este considerat părinţii, de la care demonstrativul preia numărul, însă, în mod logic, antecedentul este violatorului): 
− „Pentru părinţii violatorului şi pentru mama acestora” (Kanal D, 15.VI).
	În exemplul de mai jos, dezacordul pronumelui personal este determinat de faptul că el preia genul referentului extralingvistic (substantivul bărbat la masculin, plural), în timp ce antecedentul său, exprimat în discurs, şi al cărui gen gramatical trebuie preluat, este un substantiv feminin (persoane):
− „...au fost luate de patru persoane. Trei dintre ei ...” (N 24, 21.V).
Acelaşi tip de greşeală, de inconsecvenţă în exprimarea relaţiilor anaforice prin raportare la un elementul extralingvistic, apare şi în exemplul următor:
− „mergem acum la Partidul Democrat Liberal. Aceştia sunt convinşi că...” (Antena 3, 8.VI).
Pronumele demonstrativ are forma de masculin, plural, în timp ce antecedentul său, Partidul Democrat Liberal, este neutru, singular. Mental, referirea prin demonstrativ se face la membrii partidului (masculin, plural), producându-se astfel dezacordul gramatical.
	Încadrăm aici şi o greşeală de propagare a mărcilor flexionare ale cazului genitiv-dativ la nume proprii. Această marcare redundantă a cazului nu este admisă de normele limbii literare:
	− „Vreau culoarea faimoasei Penelopei Cruze” (B1 TV, 29.V);
	−„nu vrea să împărtăşească soarta Ioanei Mariei Vlas” (Radio România Actualităţi, 18.VI).
	În exemplul următor, apare dezacordul în caz al formei de întărire. Greşeala este determinată de stăpânirea insuficientă a paradigmei complexe a acestui pronume: 
−„O ameninţare directă a însăşi securităţii statului” (TVR 2, 4.VI).
Dezacordurile privesc şi elementul cel, în diferitele ipostaze morfologice ale sale. Ca formant în structura superlativului relativ al adjectivului, apare neacordat în caz cu substantivul:
−„în căutarea preţurilor cele mai mici” (Realitatea TV, 22.V).
Ca pronume semiindependent, în structuri cu numerale cardinale, cel apare neacordat în caz când se află la distanţă de elementul care impune cazul: 
−„Anchetatorii au găsit 8.000 de euro asupra celor şase încasatori şi cei doi coordonatori.” (Realitatea TV, 20.V).

5.2. Greşeli de utilizare a pronumelui relativ
5.2.1. Care în loc de pe care 
Omiterea prepoziţiei (gramaticalizate) pe în faţa pronumelui care cu funcţia de complement direct este o greşeală frecventă, la fel ca în perioadele de monitorizare precedente. Greşeala apare mai ales în vorbirea liberă (fără un text pregătit înainte, afişat pe prompter): 
	− „pe lângă jucătorii care doreşte să-i transfere în această vară” (N 24, 9.VI);
	− „ţinând cont de bilanţul care-l au” (N 24, 9.VI);
− „toţi banii care-i am” (Kanal D, 3.VI);
	− „Magda a spus că mai are multe lucruri care nu le-a dat publicităţii” (OTV, 20.V);
	− „Dumneavoastră aţi spus că primul lucru care l-aţi face dacă...” (OTV, 20.V);
	− „mă uit la jucătorii care i-a dat Timişoara la Steaua” (OTV, 23.V);
	− „este cea mai mare fericire care putea să v-o facă” (OTV, 26.V);
	− „în sensul care eu cred că l-a dat preşedintele acestui apel” (TVR 1, 14.VI);
	− „Care dinozaur vrei să-l iei tu acasă?” (Prima TV, 6.VI);
− „Cam care e procentul de copii care până la urmă i-aţi recuperat” (Prima TV, 15.VI); 
	− „Perioada care o reţii cel mai bine ” (TVR 2, 1.VI).
	
	5.2.2. Dezacordul pronumelui relativ
	Greşeala se produce prin interpretarea greşită a antecedentului relativului:
	− „există discuţia potrivit căruia ceea ce mi se pare mie un model nu este” (Europa FM, 12.VI)
− „ protejarea copiilor a căror părinţi muncesc în străinătate” (Antena 3, 30.V).
	
5.3. Greşeli de utilizare a prepoziţiilor
	5.3.1. Ca şi pentru marcarea unui termen care exprimă calitatea 
	Este greşită utilizarea conjuncţiei şi între prepoziţia ca şi substantiv dacă sensul subordonatului este calitativ sau de relaţie; este corectă utilizarea secvenţei ca şi doar dacă subordonatul este comparativ. Greşeala se produce uneori din dorinţa de a evita o cacofonie, dar în foarte multe contexte nu este vorba de evitarea unei cacofonii. Frecvenţa acestei greşeli trebuie pusă pe seama tendinţei de fixare a secvenţei ca şi ca marcă a unui termen calitativ sau relaţional:
	− „când a fost angajat ca şi curier” (Realitatea TV, 21.V);
	− „sistem de învăţământ admirat de americani ca şi produs” (Radio Guerrilla, 17.VI);
	− „nu-l înţelege ca şi cadou” (Kanal D, 25.V);
 	− „Contează şi ca şi tururi preliminare şi ca şi bani din drepturile de televizare?” (OTV, 26.V);
	− „reamintesc ca şi versiune neoficială” (OTV, 27.V);
	− „Bergodi ca şi antrenor al Stelei” (Pro TV15.VI);
− „Dacă ar fi, ca şi istoric, să comentaţi clasa politică actuală” (TVR 2, 20.V).
	
	5.3.2. Folosirea unei prepoziţii nepotrivite contextual
	Greşeala vizează cu precădere prepoziţia pe, a cărei utilizare se extinde în mod abuziv, în special pentru a exprima sensul de relaţie: 
 	− „Producătorii români se contrazic pe eventuala scumpire a alimentelor” (Realitatea TV, 22.V);
− „declaraţia pe recesiune e uşor alarmistă” (Realitatea TV, 15.VI);
− „şedinţa Camerei pe cazul Năstase” (Realitatea TV, 16.VI);
− „Proiecte pe arhitectură” (TVR Cultural 06.VI);
− „specialişti pe imobiliare” (B1 TV, 27.V);
− „ Dispută pe salarizarea unică” (B1 TV, 2.VI).
Utilizarea greşită a prepoziţiilor este determinată fie de influenţa unui model străin, fie de influenţa unei alte structuri din limba română. Uneori, se produc alunecări de sens ale prepoziţiilor, motivate şi de dorinţa de expresivitate:
	− „tezele pentru istorie” (Realitatea TV, 21.V);
	− „Măsuri de tipul trimitem în pensie, ca să nu trimitem în şomaj” (Realitatea TV, 25.V);
	− „E pe telefon” (Kanal D, 20.V);
	− „Să facă plajă pe ştranduri” (Kanal D, 24.V);
	− „Căldura mare a atras mii de bucureşteni pe ştrandurile capitalei” (Kanal D, 24.V); 
	− „Pe un ştrand bucureştean” (Kanal D, 24.V);
	− „Nicolai Ovetea rămâne în telefon.” (Kanal D, 24.V);
	− „În acest moment în telefon nu se află o persoană” (Kanal D, 9.VI);
− „Aţi realizat în parcursul celor 11 ani de când lucraţi” (B1 TV, 24.V);
	− „Vom difuza un film interesant... cred că este în premieră pe televiziune” (B1 TV, 27.V);
	− „Evenimentul zilei se lansează pe acest format TV.” (B1 TV, 4.VI);
− „Am fost păcăliţi în ’90 despre ceea ce va urma.” (B1 TV, 15.VI);
− „Suntem pe ultima săptămână de campanie” (TVR 2, 2.VI);
− „Pe clip se vede foarte clar” (Prima TV, 26.V).

	5.3.3. Se încadrează aici şi utilizarea greşită a locuţiunii prepoziţionale din punct de vedere, cu substantivul punct nearticulat când locuţiunea este urmată de un substantiv în genitiv: 	
	− „din punct de vedere al nutriţiei” (Realitatea TV, 22.V);
	− „din punct de vedere al jurnalului” (Realitatea TV, 22.V);
	− „din punct de vedere al traficului” (TVR 1, 2.VI);
	− „din punct de vedere al dimensiunilor” (Prima TV, 23.V);
− „din punct de vedere al designului” (Prima TV, 23.V);
	− „vom avea o noapte liniştită din punct de vedere al vremii” (Antena 1, 26.V);
− „din punct de vedere al ambientării, al decorării, al arhitecturii” (B1 TV, 24.V).
	
	5.4. Greşeli de utilizare a numeralului
	5.4.1. Dezacordul
	O greşeală frecventă reprezintă dezacordul numeralului, mai ales în situaţia în care acesta este compus:
	− „o sută şaptezeci şi unu de mii de dolari” (N24, 9.VI);
− „şaizeci şi unu de mii” (Antena 3, 10.VI);
− „ până la doi virgulă cinci tone” (Antena 3, 1.VI);
	− „Nu poate depăşi doisprezece minute” (Kanal D, 15.IV);
	− „doisprezece milioane de euro” (Antena 1, 8.VI);
	− „Peste doisprezece mii de voluntari au fost chemaţi să cureţe...” (Prima TV, 4.VI);
− „patru sute treizeci şi doi de mii de metri pătraţi” (Prima TV, 23.V);
	− „Până la doisprezece tone” (TVR 2, 20.V).
Din teama de a nu greşi, se utilizează uneori forma de feminin a numeralului, deşi regentul este de genul neutru (hipercorectitudine):
− „al douăsprezecelea volum de poeme” (TVR 2, 28.V);
	− „pentru douăzeci şi una de milioane” (Antena 3, 11.VI).
 
5.4.2. Exprimarea orei
	Se înregistrează, şi în această etapă de monitorizare, utilizarea invariabilă a numeralului pentru exprimarea orei. Norma literară impune utilizarea la feminin, în acord cu substantivul ora, care este de genul feminin:
	− „Invitându-vă mâine la ora douăzeci şi doi” (Kanal D, 15.VI).
	
 	5.4.3. Omiterea prepoziţiei de
	În textul scris se omite frecvent prepoziţia de după numeralele de la douăzeci în sus, acest fenomen reprezentând o influenţă a stilului administrativ. Este o exprimare telegrafică, specifică textelor jurnalistice. Ţin de stilul telegrafic exemple precum:
	− „valorează aproape 25 milioane dolari” (Realitatea TV, 25.V);
− „Cam după şase, şapte sute kilometri” (Prima TV, 13.VI);
	− „290 milioane de dolari” (Antena 3, 29.V);
	− „400.000 buletine de vot” (Antena 3, 29.V).
	S-a înregistrat şi fenomenul invers, de introducere a prepoziţiei de şi acolo unde ea nu este necesară (la numeralele mai mici de 20 şi la compusele lor), probabil ca efect al hipercorectitudinii:
 	− „Un avion cu 103 de pasageri la bord s-a prăbuşit în Indonezia” (TVR 2, 20.V).
	
5.5. Greşeli de utilizare a conjuncţiilor şi a elementelor corelative 
	5.5.1. Ca să în loc de să
	Este frecventă utilizarea conjuncţiei compuse ca să în locul conjuncţiei să, pentru a introduce în enunţ propoziţii necircumstanţiale. Această greşeală se extinde de la sinonimia să – ca să, elemente introductive ale propoziţiei circumstanţiale de scop: Am venit (ca) să te văd vs Vreau să te văd:
	− „era şi normal ca să existe această colaborare” (N 24, 13.VI);
	− „Noroc cu paznicii care l-au ajutat pe Borcea ca să plece acasă” (Kanal D, 9.VI);
	− „V-au spus şi de la Fundeni ca să vă luaţi fetiţa acasă?” (OTV, 30.V).
	Uneori, primul element al conectorului ca...să devine, în mod eronat, că: 
− „s-a stabilit că sporul să fie introdus” (Realitatea TV, 13.VI).
	Conectorul că apare uneori ca o reminiscenţă a discursului raportat:
− „pui presiune că să tacă” (Radio Guerrilla, 17.VI).
	
5.5.2. Discontinuitatea elementelor corelative
	Perechile corelative, formate din conjuncţii sau din adverbe, presupun utilizarea împreună a elementelor corelative, în combinaţii fixate. Această regulă este adesea încălcată, mai ales în vorbirea liberă, în care vorbitorul acordă mai puţină atenţie construcţiei enunţului. Greşelile înregistrate cuprind mai ales perechile fie…, fie… şi atât…, cât şi…:
	− „vă aştept mesajele, fie că sunt din trafic sau sunt mesaje prin care vreţi să ne anunţaţi orice altceva” (Europa FM, 29.V);
	− „Fie că vorbim despre destinaţiile interne sau externe” (Prima TV, 15.VI);
− „Aveţi posibilitatea de a merge pe ruta prestabilită, fie să vă alegeţi propriul traseu” (TVR 2, 20.V);
− „un deficit de locuri […], cât şi de educatoare” (N 24, 11.VI);
	− „va şi ploua sub formă de aversă în zona Transilvaniei, în Crişana, în Maramureş, cât şi în nordul Moldovei” (Antena 1, 16.VI);
	− „vreme foarte călduroasă mai ales în zona de vest a ţării, cât şi în sudul ţării”  (Antena 1, 16.VI);
	− „Cei din Banat, din Oltenia, cât şi din zona Aradului vor avea astfel de probleme” (Antena 1, 16.VI);
	− „Au făcut o analiză în care arată cât petrec elevii la şcoală, cât şi de ce chiulesc” (Radio România Actualităţi, 16.VI).
	 
5.5.3. Alte greşeli de utilizare a conectorilor
Conectorul în caz de este folosit greşit pentru a introduce o structură propoziţională. Trebuia utilizat în caz că: 
− „În caz de nu ne mai convine...” (B1, TV, 7.VI).

5.6. Nemarcarea relaţiilor sintactice dintre cuvinte, prin simpla lor juxtapunere, reprezintă o greşeală foarte frecventă: 
	− „lider galerie” (Realitaeta TV, 26.V); 
	− „director vânzări agenţie imobiliară” (Realitatea TV, 29.V);
	− „candidat europarlamentare” (Realitatea TV, 8.VI);
	− „întâlnire Emil Boc cu parlamentarii PD-L” (Realitatea TV, 15.VI);
	− „vaccin cancer” (N 24, 21.V; 26.V);
	− „mamă băiat 9 ani” (N 24, 1.VI);
	− „mătuşă băiat 13 ani” (N 24, 1.VI);
	− „unchi băiat 13 ani” (N 24, 1.VI);
	− „Imagini cameră supraveghere” (Kanal D, 3.VI);
	− „Suspect furt” (Kanal D, 4.VI);
	− „Psiholog Penitenciar Iaşi” (Kanal D, 4.VI);
	− „Fiică diplomat nigerian” (Kanal D, 4.VI);
	− „Imagini telefon mobil” (Kanal D, 9.VI);
	− „patron bar” (TVR 1, 20.VI);
	− „recomandare Banca Mondială” (Pro TV, 20.V);
	− „soţie victimă” (Pro TV, 23.V);
 	− „prieten victimă” (Pro TV, 6.VI);
	− „declaraţii M. Geoană” (Antena 3, 7.VI);
	− „primar Mangalia” (Prima TV, 21.V);
− „responsabil bilete tratament” (Prima TV, 1.VI);
− „Traian Băsescu Preşedinte România” (Prima TV, 3.VI);
− „antrenor lot sabie” (TVR 2, 28.V).
	Greşeala nu se limitează numai la structuri neintegrate sintactic, scrise pe ecran, specifice emisiunilor de ştiri de televiziune, ci apar şi în cadrul enunţurilor mai ample, uneori chiar în vorbirea jurnaliştilor: 
− „Ne uităm la anunţurile de închirieri locuinţe şi vedem că tot mai multe sunt acum...” (Pro TV, 24.V);
− „O atenţie specială va fi acordată firmelor de transport persoane” (TVR 2, 3.VI);
	− „Domnul Andrei Georgescu, şef unitate Primire Urgenţe” (Realitatea TV, 27.V).
	5.7. Greşeli de utilizare a adverbelor
	5.7.1. Acordul adverbului 
	Adverbele provenite prin conversiune din adjective nu se acordă:
− „ actualul antrenor al proaspetei promovate în prima ligă” (Europa FM, 8.VI);
− „ alături de antrenorul noii promovate” (Europa FM, 8.VI);
− „ar trebui incluse în program doar locuinţele noi construite” (Antena 3, 31.V);
− „Cele două persoane noi depistate” (B1 TV, 4.VI).
	Acordul adverbului la superlativ relativ nu este acceptat de norma literară:
	− „Aceasta este cea mai bine păstrată fosilă” (Pro TV, 20.V).
	
5.8. Greşeli de regim verbal
Verbul a merita nu poate fi construit cu pronume reflexiv, deşi această utilizare este tot mai frecventă:
− „se merită” (Radio Guerrilla, 1.VI).
Verbul a reprezenta nu se construieşte cu obiect prepoziţional, ci cu obiect direct. În exemplul următor, greşeala provine din analogia cu verbul a consta în:
− „premiile sunt destul de incitante, cel mai mare dintre ele reprezentând într-o excursie” (Europa FM, 27.V).
	Verbul a asista nu poate fi regentul unei propoziţii (*a asista că/să/cum), ci numai al unui complement prepoziţional (a asista la ceva):
− „Sute de localnici asistă disperaţi cum zi de zi dispar” (Prima TV, 6.VI).
Verbul a abuza se construieşte în română cu un complement prepoziţional (a abuza de cineva). Construcţia care conţine un complement direct este un calc după engleză:
− „Cineva chiar din familia ei ar fi abuzat-o prima dată” (Kanal D, 15. VI). 

	5.9. Anacolutul
	Anacolutul este o greşeală de discontinuitate sintactică mai frecvent întâlnită în limba vorbită, când locutorul este pus în situaţia de a vorbi liber. Frazele încep cu un anumit tipar de construcţie, apoi acesta este abandonat şi fraza continuă cu un alt tipar de construcţie. Discontinuitatea sintactică poate afecta doar o categorie gramaticală (cazul, numărul, persoana) sau întreaga structură a enunţului. Încadrăm aici şi fraze care sunt construite prost, fără continuitate logică sau semantică între structurile componente:
− „aceşti domni doctori, mă rog, care aţi avut dumneavoastră ghinionul să vă intersectaţi cu ei” (OTV, 29.V);
	− „şi dreptacii sigur că le e mai lesne, pentru stângaci...” (OTV, 26.V);
	−„Asta încercăm şi noi. Toţi cei care se uită la omul care sapă în acest moment încercăm să aflăm opiniile lor” (OTV, 20.V);
−„ fata pe care noi urmează să-i transformăm stilul” (N 24, 31.V);
−„ Mulţi i-am văzut cu lacrimi în ochi” (Pro TV, 11.VI);
	− „Sigur că doamna Angela eu o cred pe cuvânt şi pe dânsa, dar acuma rămâne să ne mai povestească.” (OTV, 27.V);
	− „Nu ştiu de ce, dar şi eu aceeaşi senzaţie am: Nu mă pricep, din punct de vedere medical, ce s-a întâmplat cu acest copil. Nu pot să-mi dau seama” (OTV, 30.V);
	− „(Culio) să fi avut în minutul 10 o intrare care putea uşor să ia al doilea galben” (OTV, 14.VI);
	− „Copiii ăştia din ţara lui Voronin au ieşit în stradă, un lucru care puteau fi manipulaţi” (B1 TV, 13.IV);
	− „un film de-ăla care dăm noi o grămadă de bani în fiecare lună” (OTV, 13.VI).
	
5.10. Alte greşeli sintactice
	Se recomandă utilizarea articolului genitival (al) înaintea substantivelor coordonate (nu şi înaintea primului, dacă acesta este adiacent articolului hotărât): venirea premierului şi a preşedintelui (forma articolului fiind dictată de regulile acordului cu antecedentul):
− „În privinţa performanţelor şi consumului.” (B1 TV, 7.VI);
− „Afecţiunile esofagului, ale colecistului, herniei, pot fi rezolvate robotic” (Antena 3, 12.VI).
	Elementul a din structura seriei numeralelor ordinale nu este acceptat de normă înaintea numeralului întâi. Greşeala apare sub influenţa celorlalte numerale ordinale: a doua  etc.:
− „bobocii claselor a întâia” (N 24, 14.VI).

III. Lexic, semantică, stilistică

6. Greşeli de lexic şi de semantică
	
6.1. Pleonasmul
	Chiar dacă se pot invoca diverse justificări pentru apariţia pleonasmului, acesta reprezintă o greşeală şi trebuie prin urmare evitat. S-au înregistrat şi în această perioadă multe pleonasme, atât dintre cele clasice, criticate şi explicate frecvent, cât şi mai „novatoare” sau mai puţin evidente. Greşeala, constând într-o repetare de sens, apare în următoarele construcţii: 
− „Bună seara! Ne revedem din nou...” (B1 TV, 7.VI) – corect: Ne revedem.../ Ne vedem din nou...;
– „revine iarăşi” (Pro TV, 12.VI) – corect: revine;
– „Tăceţi din gură” (B1 TV, 27.V) – corect: Tăceţi;
– „procentul este de 65 la sută” (TVR Cultural, 22.V) – corect: procentul are valoarea 65 / 65 de procente; 
– „mereu să se tot întâmple surpări” (Antena 1, 22.V) – corect: Mereu să aibă loc surpări / Să tot aibă loc surpări;
	– „În continuare mai sunt încă două persoane” (Antena 1, 22.V) – corect: Mai sunt două persoane;
– „rămâi în continuare la Steaua?” (Antena 1, 3.VI) – recomandat: rămâi la Steaua?;
– „cei mici vor rămâne în continuare ataşaţi de animale” (TVR1, 30.V) – recomandat: cei mici vor rămâne ataşaţi de animale;
– „rămâneţi în continuare pe TVR1!” (TVR 1, 2.VI) – recomandat: rămâneţi pe TVR1!;
– „Tragicul accident... rămâne în continuare un mister” (B1 TV, 4.VI) – recomandat: Tragicul accident... rămâne un mister; 
– „avionul rămâne în continuare cel mai sigur mijloc de transport” (Pro TV, 4.VI) – recomandat: avionul rămâne cel mai sigur mijloc de transport;
	– „apoi după aia să vă daţi seama” (B1 TV, 21.V) – corect: apoi să vă daţi seama/după aia să vă daţi seama;
– „la aniversările a 75 de ani şi 80 de ani” (N24, 14.V) – recomandat: la sărbătorirea a 75 de ani şi a 80 de ani;
– „este dedicat aniversării a 20 de ani de la...” (Radio România Cultural, 11.VI) − recomandat: este dedicat celei de-a 20-a aniversări;
– „zona poate fi comparabilă cu California” (Pro TV, 6.VI) – corect: zona este comparabilă cu California;
– „banii ăştia ar putea fi, probabil, folosiţi” (Realitatea TV, 22.V) – recomandat: banii ăştia ar putea fi folosiţi;
– „Izolarea tulpinii virusului ar putea fi făcută eventual în iunie” (Realitatea TV, 28.V) – recomandat: Izolarea tulpinii virusului ar putea fi făcută în iunie;
– „au fost nevoiţi să intre în concediu forţat” (Realitatea TV, 26.V) – corect: au fost nevoiţi să intre în concediu;
	– „Sunt alese de comun acord, cumva” (Radio România Actualităţi, 20.VI) – corect: Cei care le aleg trebuie să fie de acord cumva / Se cade de acord asupra alegerii, cumva;
– „Numirile se fac de comun acord” (Realitatea TV, 28.V) – corect: Numirile se fac în acord;
– „să adăugaţi 10.000 de euro în plus” (Realitatea TV, 15.VI) – corect: să adăugaţi 10.000 de euro;
	– „începe să pornească” (TVR Cultural, 26.V) – corect: începe/porneşte;
	– „femeii expatriate în străinătate” (TVR Cultural, 28.V) – corect: femeii expatriate;
	– „spot de lumină” (TVR Cultural, 28.V) – corect: spot;
	– „cele mai maxime” (N24, 13.VI) – corect: maximele;
– „a ales un oraş care nu e o mare metropolă” (Radio România Cultural, 5.VI) – corect: a ales un oraş care nu e o metropolă;
– „averse de scurtă durată” (Prima TV, 12.VI) – corect: averse;
– „Acea pază umană trebuie să aibă o pregătire necesară?” (Realitatea TV, 29.V) – corect: Acea pază umană trebuie să aibă o pregătire anume?
	– „sistemul pedagogic de învăţământ” (Radio Guerrilla, 17.VI) – corect: sistemul pedagogic/sistemul de învăţământ;
– „să impulsionăm şi să împingem schimbarea înainte” (Radio Guerrilla, 17.VI) – corect: să impulsionăm schimbarea / să o facem să avanseze/să înainteze;
– „«Sida, ultima frontieră», îmi spune antetul de deasupra” (B1 TV, 21.V) – corect: „Sida, ultima frontieră”, îmi spune antetul;
– „Şi astfel vor avea posibilitatea să-şi dezvolte evoluţia” (TVR 2, 18.VI) – corect: Şi astfel vor avea posibilitatea să se dezvolte în continuare / să-şi continue evoluţia;
	– „a fost transmisă o erată în scris” (Pro TV, 21.V) – corect: a fost transmisă o erată;
– „Cei care au efectuat subiectele, în loc să scrie Armata II,  au scris Armata I, drept pentru care nu mai era foarte clar pentru elevi cine a purtat, de fapt, bătălia” (Realitatea TV, 21.V) – corect: Cei care au efectuat subiectele, în loc să scrie Armata II,  au scris Armata I, drept care nu mai era foarte clar pentru elevi cine a purtat, de fapt, bătălia;
– „Am văzut aluniţele, şi mai ales pe cele de pe gât, şi ne-am îngrozit. Drept pentru care preluăm întrebarea de la Cristina” (OTV, 27.V) – corect: Am văzut aluniţele, şi mai ales pe cele de pe gât, şi ne-am îngrozit. Drept care preluăm întrebarea de la Cristina;
– „Oamenii au venituri modeste, drept pentru care joacă...” (Prima TV, 8.VI) – corect: Oamenii au venituri modeste, drept care joacă...
	– „ce ar trebui să facă pentru ca să nu fie victima” (N24, 13.VI) – corect: ce ar trebui să facă ca să nu fie victima;
– „Nu pot să-mi dau seama. Dar însă aici e clar că la Spitalul Obregia s-a întâmplat ceva” (OTV, 30.V) – corect: Nu pot să-mi dau seama. Dar e clar că la Spitalul Obregia s-a întâmplat ceva.
Necunoaşterea sensurilor termenilor preluaţi recent din engleză, folosiţi din ce în ce mai frecvent în limba actuală, explică uneori producerea acestei greşeli. Astfel de exemple sunt asocierile dintre adjectivul scurt şi briefing (care înseamnă „şedinţă scurtă”) sau  dintre substantivul publicitate şi spot (ultimul având sensul „publicitate/reclamă”):
– „Haideţi să facem un scurt, să zicem, briefing” (Kanal D, 8.VI) – corect: Haideţi să facem, să zicem, un briefing;
– „spot de publicitate; spoturi de publicitate” (OTV, 20.V) – corect: spot/reclamă/publicitate.
	
	6.2. Folosirea greşită sau „inutilă” a unui cuvânt în locul altuia
	6.2.1. Necunoaşterea formei cuvintelor
	O serie de cuvinte au fost folosite cu o formă incorectă: 
	– „Centrul Naţional pentru Curricul” (Radio România Actualităţi, 22.V) – corect: Centrul Naţional pentru Curriculum;
– „cazino” (Antena 1, 27.V) – corect: cazinou;
– „Carnagiu în Bulgaria” (Antena 1, 28.V) – corect: Carnaj în Bulgaria;
	– „Cântăreţul se află în covalescenţă” (B1 TV, 29.V) – corect: Cântăreţul se află în convalescenţă;
	– „O sută şi ceva de mii de intreprinderi” (B1 TV, 1.VI) – corect: O sută şi ceva de mii de întreprinderi; 
	– „sechestru asigurator” (Realitatea TV, 27.V) – recomandat: sechestru asigurător;
– „după Paşti” (OTV, 29.V) – recomandat: după Paşte.

6.2.2. Modificarea structurii unor construcţii fixate 
Anumite construcţii sunt fixate în limbă, de aceea substituirea unui termen din structura lor cu altul nu se recomandă. Au fost înregistrate mai multe astfel de expresii modificate:
– „nu poate fi pus sub condamnare” (Realitatea TV, 29.V) – corect: nu poate fi pus sub urmărire / nu poate fi condamnat;
– „Au... s-au făcut dispăruţi apoi cu aproape 80.000 de euro” (Realitatea TV, 29.V) – corect: S-au făcut nevăzuţi/au dispărut apoi cu aproape 80.000 de euro;
– „CSM şi-a îndreptat ţinta către Serviciul Român de Informaţii, acuzându-l de dezinformare” (Realitatea TV, 29.V) – corect: 
CSM şi-a îndreptat atenţia către Serviciul Român de Informaţii, acuzându-l de dezinformare;
– „Să ascultăm cu urechea la tot felul de... piţifelnici din ăştia” (B1 TV, 4.VI) – corect: Să plecăm urechea la tot felul de... piţifelnici din ăştia; 
– „Milioane de români sunt cu ţinta pe el” (B1 TV, 4.VI) – corect: Milioane de români sunt cu ochii pe el; 
– „Nişte discuţii în familie să-şi curgă cursul” (Radio Guerrilla, 1.VI) – corect: Nişte discuţii în familie să-şi urmeze cursul;
– „alte posibilităţi decât în aer deschis nu avem” (Realitatea TV, 26.V) – corect: alte posibilităţi decât în aer liber nu avem;
– „pe de o parte, şi Parlamentul României, pe de cealaltă parte...” (Realitatea TV, 27.V) – corect: pe de o parte, şi Parlamentul României, pe de altă parte...;
– „pe de o parte, şi Executiv, pe de cealaltă parte” (Realitatea TV, 29.V) – corect: pe de o parte, şi Executiv, pe de altă parte;
– „pe de o parte, pe partea vestică a Europei şi, pe de cealaltă parte, în zona estică” (Pro TV, 29.V) – corect: pe de o parte, în zona vestică a Europei şi, pe de altă parte, în zona estică.

	6.2.3. Cuvinte neadecvate semantic (de cele mai multe ori, mai „nobile”)
	Şi de data aceasta s-au folosit frecvent în locul anumitor cuvinte, simţite ca fiind banale, unele mai „nobile”, care şi-au extins utilizarea în alte contexte decât cele obişnuite: 
– „cu câteva ore înaintea marelui duel, suporterii echipaţi cu steaguri, fulare şi bannere au inundat străzile din Roma şi se fotografiază cu cele mai interesante locaţii turistice din oraş” (Realitatea TV, 27.V) – corect: cu câteva ore înaintea marelui duel, suporterii echipaţi cu steaguri, fulare şi bannere au inundat străzile din Roma şi (acum) se fotografiază cu cele mai interesante obiective turistice din oraş;
	– „Transformarea Bucureştiului într-o locaţie optimă pentru turismul de weekend” (Prima TV, 3.VI) – corect: Transformarea Bucureştiului într-un loc optim pentru turismul de weekend;
	– „Milano şi Torino, locaţiile unde maşina a fost proiectată şi construită” (Prima TV, 13.VI) – corect: Milano şi Torino, locurile/oraşele unde maşina a fost proiectată şi construită;	
	– „Am butonat preţ de câteva secunde pentru introducerea locaţiei” (B1 TV, 7.VI) – corect: Am butonat preţ de câteva secunde pentru introducerea locului/destinaţiei;
	– „Însoţind cârdul de răţuşte până la o locaţie mai potrivită” (TVR 2, 20.V) – corect: Însoţind cârdul de răţuşte până la un loc mai potrivit;
	– „Va transforma lacul Morii într-o locaţie de agrement” (Prima TV, 6.VI) – corect: Va transforma lacul Morii într-un loc/spaţiu de agrement;
– „să debutăm în discuţie” (Realitatea TV, 7.VI) – corect: să începem discuţia;
– „25 de grade la amiază, valoare cât se poate de normală pentru debutul verii” (Realitatea TV, 29.V) – corect: 25 de grade la amiază, valoare cât se poate de normală pentru începutul verii;
– „pe debutul reprizei” (Europa FM, 1.VI) – corect: la începutul reprizei;
– „Mâine de la ora 14.00 în direct debutează marea surpriză pregătită de B1Tv şi ziarul "Evenimentul zilei" (B1 TV, 4.VI) – Mâine, de la ora 14.00, în direct, va fi dezvăluită marea surpriză pregătită de B1TV şi ziarul „Evenimentul zilei”;
– „întâlnirea a debutat cu un discurs al ministrului Transporturilor” (TVR 2, 20.V) − corect: a început; 
– „Corpul de control a demarat deja verificările” (TVR2, 4.VI) – corect: Corpul de control a început deja verificările;
– „Nu comutaţi!” (Kanal D, 25.V) – corect: Nu schimbaţi postul!	
– „situaţia e volatilă” (Realitatea TV, 15.VI) – corect: situaţia e schimbătoare/instabilă;
– „Surpriza pregătită de «Evenimentul Zilei» în această seara se developează” (B1 TV, 4.VI) – corect: Surpriza pregătită de „Evenimentul Zilei” în această seara se dezvăluie;
– „motivul iei româneşti pe  care apoi l-a declinat în creaţii vestimentare” (TVR Cultural, 28.V) – corect: motivul iei româneşti pe  care apoi l-a utilizat/transpus în creaţii vestimentare.
Neadecvat semantic este şi verbul a servi, fără pronume reflexiv, din contextul:
– „Pentru a putea servi o porţie delicioasă de borş de peşte” (Kanal D, 24.V) – corect: Pentru a putea gusta/mânca o porţie delicioasă de borş de peşte.

	6.2.4. Utilizarea englezismelor şi calcurile după engleză
În locul unor cuvinte româneşti se folosesc în continuare corespondente englezeşti:
– „Persoane din staff-ul acestei firme” (B1 TV, 31.V) – corect: Cei/Câţiva din personalul acestei firme;
– „Legi mai moi, mai soft” (Kanal D, 25.V) – corect: Legi mai moi, mai permisive/mai puţin stricte;
– „promiţând că va califica teamul naţional la Campionatul...”; „marile teamuri ale lumii” (Radio România Cultural, 5.VI) – corect: promiţând că va califica echipa naţională la Campionatul...; marile echipe ale lumii.
S-au înregistrat, de asemenea, câteva calcuri după engleză:
– „sunt marile resorturi de lux” (Prima TV, 30.V) – corect: sunt marile staţiuni de lux; 
	– „o să jucăm numai melodii româneşti / bine că se joacă Beyoncé” (Radio Guerrilla, 4.VI) – corect: o să difuzăm numai melodii româneşti / bine că se difuzează Beyoncé; 
	– „Nu se poate face legătura, o să resun eu în acest moment” (Kanal D, 8.VI) – corect: Nu se poate face legătura, o să sun eu din nou în acest moment.

	6.2.5. „Invenţii” inutile
	Unele cuvinte nu sunt înregistrate în dicţionare, reprezentând creaţii mai mult sau mai puţin accidentale:
	– „stabilirea contacţilor” (N24, 1.VI) – corect: stabilirea persoanelor cu cu care a intrat în contact;
	– „recrutier” (Kanal D, 21.V) – corect: persoană care recrutează (Kanal D, 21.V);
– „o maşină colantată cu siglă” (Prima TV, 27.V) – corect: o maşină având un colant cu siglă;
– „sunt nişaţi” (Radio Guerrilla, 4.VI) – corect: se află/situează în zona de nişă.
		
	6.2.6. Greşeli de neadecvare contextuală fără intenţie, accidentală; atracţii semantice, diverse confuzii, lipsa de inspiraţie
Existenţa în limbă a unor cuvinte asemănătoare ca formă duce la folosirea unuia în locul altuia atunci când nu se cunosc forma şi sensul acestora. Următoarele greşeli sunt explicabile prin atracţie paronimică:
– „Să fi contactat temutul virus” (Prima TV, 3.VI) – corect: Să fi contractat temutul virus;
– „Una dintre cele două persoane a contactat virusul de la femeia infectată” (Prima TV, 4.VI) – corect: Una dintre cele două persoane a contractat virusul de la femeia infectată;
– „Nu au fost prezenţi toţi directorii investiţi de primarul general” (Prima TV, 12.VI) – corect: Nu au fost prezenţi toţi directorii învestiţi de primarul general;
	Confuzia unui cuvânt cu altul, de cele mai multe ori din cauza înrudirii lor formale şi/sau semantice, a alunecărilor semantice, explică alte greşeli din această categorie: 
– „nouă puncte acontate”, „prima poziţie acontată”, „meciul a fost acontat” (N24, 22.V) – corect: nouă puncte trecute în cont; prima poziţie câştigată / trecută în cont; meciul a fost câştigat;
	– „Inspectoratul şcolar general Stela Bodea a declarat că...” (N24, 9.VI) – corect: Inspectorul şcolar general Stela Bodea a declarat că...;
– „aceasta a fost şi cauza cazurilor de mortalitate, cele 45?” (TVR 1, 12.VI) – corect: ...aceasta a fost şi cauza cazurilor de deces, cele 45? 
– „masiv atac de cord” (N24, 1.VI) – corect: atac de cord puternic; 
– „Tocmai pentru a fi evitat picajul (unor cârlige)” (Antena 1, 26.V) – corect: Tocmai pentru a evita căderea;
− „Am instaurat această instituţie la sfârşitul anilor ‘90” (TVR 2, 30.V) – corect: Am înfiinţat această instituţie la sfârşitul anilor ’90;
– „e un oraş energetic” (TVR Cultural, 2.VI) – corect: e un oraş plin de energie / încărcat de energie / care degajă energie;
– „setul având aceeaşi finalitate ca primele două” (N24, 25.V) – corect: setul având acelaşi final ca primele două;
	– „fie realocarea companiilor în spaţii mai mici” (Prima TV, 23.V) – corect: fie relocarea companiilor în spaţii mai mici;
Contaminările între diverse construcţii au reprezentat, de asemenea, sursa unor greşeli precum: 
– „Când se întoarce şcoala” (Radio România Actualităţi, 16.VI) – corect: Când reîncepe şcoala/Când se întorc copiii la şcoală.
– „n-am mai avut timp astăzi de extragerea la sorţi” (TVR 1, 19.VI) – corect: n-am mai avut timp astăzi de tragerea la sorţi;
– „un om de înaltă anvergură” (Kanal D, 25.V) – corect: un om de înaltă ţinută/ de excepţie.
	Lipsa de inspiraţie sau neglijenţa în exprimare pot explica şi construcţiile rău formate de mai jos:
– „Intrăm prin telefon cu domnul ministru Radu Berceanu” (Antena 1, 22.V) – corect: Suntem în legătură telefonică cu domnul ministru Radu Berceanu/Avem legătura prin telefon cu domnul ministru Radu Berceanu/Vorbim la telefon cu domnul ministru Radu Berceanu; 
	– „Cum o fi sauna asta finlandeză [...]? Şi mai erau nişte denumiri ciudate acolo pe care nu le-am încercat niciodată” (Radio România Actualităţi, 2.VI) – corect: Cum o fi sauna asta finlandeză [...]? Şi mai erau nişte lucruri / oferte ciudate acolo pe care nu le-am încercat niciodată;	
	– „cea mai ridicată temperatură se aşază peste Banat” (N24, 25.V) – corect: cea mai ridicată temperatură se înregistrează în Banat;
	– „precum şi noutăţi din domeniul produselor maselor plastice” (Realitatea TV, 20.V) – corect: precum şi noutăţi din domeniul producerii maselor plastice/ din domeniul maselor plastice/ din domeniul produselor plastice;	
	– „Am primit şi punga care ne va asigura să conservăm o probă” (OTV, 20.V) – corect: Am primit şi punga care ne va ajuta să conservăm o probă;
– „Vă promit că în toamnă o să vă spun toate culisele” (B1 TV, 16.VI) – corect: Vă promit că în toamnă o să vă spun/dau toate detaliile din culise. 
		
	6.2.7. Greşeli constând în substituţii lexicale care implică raporturi logice nefireşti între cuvinte, propoziţii
De asemenea, se utilizează semiadverbul şi într-un context negativ, în locul lui nici:
– „Trebuie să vă spun că şi accesul cu maşina nu mai este posibil” (Realitatea TV, 22.V) – corect: Trebuie să vă spun că nici accesul cu maşina nu mai este posibil.
	
	6.3. Repetiţii
	S-au întâlnit repetiţii lexicale supărătoare precum:
	– „5 iunie, zi în care sărbătorim, nu-i aşa, Ziua Învăţătorului” (Radio România Cultural, 5.VI) – corect: 5 iunie, când sărbătorim Ziua Învăţătorului;
	– „Se făceau excavaţii cu un excavator” (Antena 1, 22.V) – corect: Se săpa cu un excavator / Se făceau excavaţii
	– „costurile acestei deplasări sunt extrem de costisitoare” (Europa FM, 29.V) – corect: costurile acestei deplasări sunt extrem de mari;
	– „...în încercarea de a înăbuşi orice încercare de comemorare” (B1 TV, 4.VI) – corect: ...în tentativa de a înăbuşi orice încercare de comemorare; 
	– „Cert este că seceta şi cele 40 de grade Celsius vor fi o certitudine la vară” (TVR 2, 21.V) – corect: Seceta şi cele 40 de grade Celsius vor fi o certitudine la vară / Cert este că la vară va fi secetă şi vor fi 40 de grade Celsius.
	Şi unele repetiţii semantice, asemănătoare pleonasmului, precum cele din construcţiile următoare ar fi trebuit evitate: 
– „Greşeala a constat într-o eroare de transcriere” (Realitatea TV, 21.V) – recomandat: Greşeala a fost una de transcriere;
– „CEI DOI OFITERI DE LA CRIMA ORGANIZATA SI INTERMEDIARUL ARESTATI PENTRU CORUPTIE, DEFERITI JUSTITIEI” (OTV, 29.V) – corect: CEI DOI OFIŢERI DE LA CRIMĂ ORGANIZATĂ ŞI INTERMEDIARUL AU FOST (/,) ARESTAŢI PENTRU CORUPŢIE/AU FOST DEFERIŢI JUSTIŢIEI.

	6.4. Greşeli de logică
Pentru ca un mesaj să fie înţeles, trebuie ca enunţul să aibă o structură gramaticală corectă şi să fie logic. Lipsa coerenţei unui enunţ poate duce nu numai la neînţelegerea mesajului transmis, dar şi, uneori, la o înţelegere greşită, chiar contradictorie, a acestuia. O atenţie mai mare asupra exprimării ar fi eliminat enunţuri ilogice precum: 
– „Informaţiile sunt contradictorii, deoarece nimeni nu vrea să vorbească până nu sunt informaţii sigure” (Antena 1, 22.V) – corect: Informaţiile sunt deocamdată contradictorii / Nimeni nu vrea să vorbească până nu sunt informaţii sigure;
– „Acest nou tip de virus nu apare doar în perioada rece, ci şi în perioada caldă. Iată că a apărut în condiţiile în care în Mexic era o temperatură caldă şi, de asemenea, pe timpul sezonului verii” (Realitatea TV, 29.V) – corect: Acest nou tip de virus nu apare doar în perioada rece, ci şi în perioada caldă. Iată că a apărut în condiţiile în care în Mexic era o temperatură ridicată/mare/era cald, exact în timpul verii;
– „Colegii noştri şi Kanal D în genere şi în special au fost la faţa locului” (Kanal D, 15.VI) – corect: Colegii noştri şi Kanal D au fost la faţa locului;
– „Păi este un pantof, oamenii spun că este de copil, dar e mărime mică” (OTV, 20.V) – corect: Păi este un pantof, oamenii spun că este de copil, e mărime mică;
– „În ţara noastră, în această noapte, două-trei averse slabe s-ar putea să apară pe la munte” (Pro TV, 21.V) – corect: În ţara noastră, în această noapte, două-trei ploi slabe s-ar putea să apară pe la munte;
– „Un domn Marian a fost legitimat prin telefon şi verificat” (Kanal D, 3.VI) – corect: Un domn Marian a fost chestionat prin telefon în legătura cu identitatea sa;
– „Cei trei turişti – este vorba de un profesor de la colegiul de informatică din Braşov însoţit de alte două eleve...” (Prima TV, 31.V) – corect: Cei trei turişti – este vorba de un profesor de la colegiul de informatică din Braşov însoţit de două eleve...;
– „Oamenii care cumpără de aici fac parte din oameni care gândesc aşa (B1 TV, 31.V) – recomandat: Oamenii care cumpără de aici fac parte din acea categorie de oameni care gândesc aşa/Oamenii care cumpără aici sunt oameni care gândesc aşa.
– „De mâine încolo nimeni nu mai pronunţă numele fiecăruia” (convorbire între Luis Lazarus şi Ogică) (Kanal D, 9.VI) – corect: De mâine încolo niciunul dintre noi nu mai pronunţă numele celuilalt;
– „Cantităţile de apă nu vor trece de 20 de grade pe metru  pătrat” (Antena 1, 26.V) – corect: Cantităţile de apă nu vor trece de 20 de litri pe metru pătrat.

	6.5. Tendinţe lexico-semantice
	Forma sau sensul unor cuvinte şi construcţii, deşi nerecomandate de normă, apar frecvent în limbajul presei, manifestându-se ca tendinţe. Aşa cum s-a semnalat şi în rapoarte anterioare, intră în această categorie pleonasme precum a rămâne în continuare, procent... la sută, a aniversa un număr de ani, a-şi aduce aportul, drept pentru care etc.; cuvinte şi locuţiuni cu sens lărgit precum locaţie, a demara, a se întâmpla, vizavi de; prepoziţia datorită în locul locuţiunii din cauza; formele preşedenţie şi servici. Adăugăm la exemplele menţionate mai sus următoarele:
– „un eveniment care se întâmplă în acest weekend” (Antena 1, 3.VI) – corect: un eveniment care are loc în acest weekend;
	– „Când se va întâmpla lansarea cărţii?” (Radio România Cultural, 29.V) – corect: Când va avea loc lansarea cărţii?;
	– „în locurile unde se întâmplă evenimente culturale” (Radio România Cultural, 2.VI) – corect: în locurile unde au loc evenimente culturale;
– „cred că a fost o emisiune foarte importantă vizavi de agricultură” (TVR 1, 23.V) – recomandat: cred că a fost o emisiune foarte importantă în legătură cu/despre agricultură;
– „să tragem o concluzie vizavi de acest subiect” (Realitatea TV, 22.V) – corect: să tragem o concluzie în legătură cu acest subiect;
– „Iată că, tot la nivel de comunicare, magistraţii...” (Realitatea TV, 27.V) – corect: Iată că, tot în ce priveşte comunicarea, magistraţii...;
– „la nivel de imagine, e bun [filmul]” (Radio România Cultural, 22.V) – corect: în ceea ce priveşte imaginea, e bun;
– „...iar acest lucru a fost posibil, din păcate, datorită unor fulgere foarte puternice care...” (Prima TV, 1.VI) – corect: ...iar acest lucru a fost posibil, din păcate, din cauza unor fulgere foarte puternice care...;
– „preşedenţie” (N24, 1.VI) – corect: preşedinţie;
– „va prelua preşedenţia Uniunii” (N24, 9.VI) – corect: va prelua preşedinţia Uniunii;
	– „În timpul celor 8 ani de preşedenţie” (B1 TV, 28.V) – corect: În timpul celor 8 ani de preşedinţie;
– „O sursă apropiată preşedenţiei cehe” (B1 TV, 29.V) – corect: O sursă apropiată preşedinţiei cehe. 

7. Observaţii în plan stilistic

În ceea ce priveşte excesele şi inadvertenţele stilistice, am înregistrat următoarele fenomene:
(a) exprimări vulgare:
− „Cică eu sunt în bătălie cu ciurucul de Ogică” (Kanal D, 20.V);
− „Acest Ogică Stelian, Stancu şi cum dracu’ îl mai cheamă” (Kanal D, 8.VI);
− „E, pă dracu, am găsit-o pă Elodia!” (OTV, 20.V);
− „Caută lumea în draci acuma” (OTV, 20.V);
− „Jucaţi pân’ la capăt, ce mama dracu’!” (OTV, 26.V);
− „Al dracu’ să fiu dacă nu sunt identice!” (OTV, 27.V);
− „Dom’le, n-are nimic. Plecaţi dracu’ cu ea de-aici!” (OTV, 29.V);
− „Frate, unde trăieşti, mânca-ţi-aş ochii?” (Prima TV, 3.VI);
− „şi a aruncat cu rahat în tot” (Antena 3, 27.V);
(b) formulări nepotrivite, fraze ilogice:
− „L-a transportat pe bărbat în Urgenţa spitalului” (Kanal D, 2.VI);
− „ Dacă doriţi şi vă puteţi etala aşa în deplinătatea facultăţilor mintale şi fizice, atunci putem sta de vorbă” (Kanal D, 3.VI);
− „E o pânză freatică, care, după cum vedeţi, este, în momentul ăsta, chiar sucurează” (OTV, 20.V);
− „Stau întinşi pe trotuare, cu pruncii la subraţ sau cu câte-o potaie leşinată lângă ei, să stimuleze milostenia” (Realitatea TV, 20.V);
	(c) forme nepotrivite de evitare a cacofoniei:
− „vă rog să transmiteţi mai departe că, virgulă, capitala României este Bucureştiul” (Europa FM, 1.VI);
	(d) tendinţa de a crea efecte stilistice nepotrivite, exagerate:
− „August se pare că revine la sentimente ceva mai bune, în special pentru cei din centrul şi din nordul ţării” (RTV, 20.V).
În final, semnalăm câteva greşeli „de informare”:
„Undeva în judeţul Vaslui, în nordul Moldovei” (Kanal D, 15.VI);
„Natalia s-a născut pe 12 mai, într-o clinică din Milano” (este vorba despre fata fotbalistului Cristi Chivu, născută pe 12 februarie) (Antena 1, 26.V).